SVEUČILIŠTE U SPLITU

POMORSKI FAKULTET U SPLITU

IME PREZIME STUDENTA

NASLOV RADA

ZAVRŠNI RAD

SPLIT, 2017.

SVEUČILIŠTE U SPLITU

POMORSKI FAKULTET U SPLITU

STUDIJ: NAZIV STUDIJA

NASLOV ZAVRŠNOG RADA

ZAVRŠNI RAD

MENTOR:	STUDENT:

dr. sc. Ime Prezime	Ime Prezime

(MB:017----)

SPLIT, 2017.

SAŽETAK

Na ovu stranicu treba upisati tekst sažetka završnog/diplomskog. Sažetak bi trebao sadržavati precizan opis cilja (zadataka) rada, što je učinjeno u radu i zaključke. Tekst sažetka pisati stilom Normal. Ispod sažetka redak razmaka, a onda navesti ključne riječi. Za pisanje ključnih riječi koristiti stil KljučneRiječi.

Ključne riječi: navesti 4-5 ključnih riječi

ABSTRACT

Na istu ili na slijedeću stranicu napisati sažetak rada i ključne riječi na engleskom jeziku.

Keywords: system theory, discrete event system, container terminal

SADRŽAJ

1.	UVOD	1

2.	OBLIKOVANJE TEKSTA RADA	2

2.1.	POSTAVKE STRANICE RADA	2

2.2.	STILOVI ZA NASLOVE I PODNASLOVE	2

2.3.	NASLOV DRUGE RAZINE	3

2.3.1.	Naslov treće razine	3

2.4.	TEKST POGLAVLJA	3

2.4.1.	Nabrajanja	3

2.4.2.	Bjeline	4

2.5.	TABLICE, SLIKE, GRAFOVI I DIJAGRAMI	4

2.6.	MATEMATIČKI IZRAZI	6

3.	DOKUMENTACIJA KORIŠTENIH IZVORA	7

3.1.	CITATI	7

3.2.	NAVOĐENJE LITERATURA	7

4.	KREIRANJE SADRŽAJA	9

4.1.	KREIRANJE POPISA SLIKA / TABLICA	9

5.	ZAKLJUČAK	10

LITERATURA	11

POPIS SLIKA	12

POPIS TABLICA	13

POPIS KRATICA	14

UVOD

Molim sve studente da pažljivo pročitaju Upute 1/Upute 2 za pisanje završnog/ diplomskog rada. Ovaj dokument zavrsni_diplomski_template.doc spremite pod nazivom zavrsni_prezime.doc i tu novonastalu datoteku koristite za direktno pisanje vlastitog teksta rada.

Uvod je obvezan. U uvodu se treba opisati:

problem i predmet istraživanja

svrha i ciljevi istraživanja – što se postiglo rješavanjem problema

struktura rada.

OBLIKOVANJE TEKSTA RADA

Pri pisanju rada koristiti ovaj predložak.

POSTAVKE STRANICE RADA

Tekst završnog/diplomskog rada kreira se i uređuje prema sljedećim postavkama:

Format papira je A4 (21 x 29,7 cm).

Gornja i donja margina su 2,5 cm.

Lijeva (unutarnja) margina je 3 cm, a desna (vanjska) margina 2,5 cm.

Stranice teksta (počevši od Uvoda) numeriraju se arapskim brojkama (1, 2, 3, 4...).

Broj stranice treba se staviti u podnožju stranice, desno (font i veličina fonta moraju biti isti kao i u tekstu rada).

Naslovne stranice se ne numeriraju.

Stranice sa sadržajem i sažetkom numeriraju se rimskim brojevima ili se uopće ne numeriraju.

Naslov poglavlja (stil PFST_Heading 1) uvijek počinje na novoj stranici.

STILOVI ZA NASLOVE I PODNASLOVE

Za pisanje naslova na raspolaganju Vam stoje sljedeći stilovi:

Normal - služi za pisanje teksta

PFST_Heading 1 - služi za pisanje naslova poglavlja (font 14, MASNO, SVE VELIKIM TISKANIM SLOVIMA, Prored (Line spacing): 1,5 lines Space Before: 0 pt, Space After: 24 pt)

PFST_Heading 2 - služi za pisanje podnaslova prve dubine (font 12, MASNO, SVE VELIKIM SLOVIMA, Prored (Line spacing): 1,5 lines Space Before: 18 pt, Space After: 12 pt)

PFST_Heading 3 - služi za pisanje podnaslova druge dubine (font 12, masno, mala tiskana slova, Prored (Line spacing): 1,5 lines Space Before: 12 pt, Space After: 6 pt).

NASLOV DRUGE RAZINE

Ovdje pišite Vaš tekst. Ovdje pišite Vaš tekst. Ovdje pišite Vaš tekst. Ovdje pišite Vaš tekst. Ovdje pišite Vaš tekst. Ovdje pišite Vaš tekst. Ovdje pišite Vaš tekst. Ovdje pišite Vaš tekst. Ovdje pišite Vaš tekst.

Naslov treće razine

Napomena: nikako nemojte kreirati veću dubinu od treće, npr. 1.1.1.1, jer to, s obzirom na opseg rada, nema smisla.

TEKST POGLAVLJA

Tekst rada treba pisati u odlomcima – uvučeni početak odlomka (između odlomaka ostaviti 1 prazan red). Razmak između teksta i drugih objekata (slika, tablica, kôda) definirati jednim praznim retkom.

Cijeli tekst rada treba biti napisan istim fontom (Times New Roman ili Arial) veličine 12 točaka (pt), boja teksta treba biti crna (ne u drugim bojama ili nijansama sive), prored (Line spacing): 1,5 lines, a poravnanje (Alingment): Justified. Koristiti stil Normal.

Nabrajanja

Nabrajanja mogu biti obična ili uspravna. Pri uspravnome nabrajanju novi se redak uvodi slovnom ili brojevnom oznakom, crticom ili kakvim posebnim znakom (kružićem, kvadratićem i slično). Koristiti stil LISTA. Na kraju redaka pri nerečeničnome nabrajanju ne treba pisati zarez ni točku sa zarezom. Na kraju uspravnoga nabrajanja piše se točka.

Primjerice, prema Cassandrasu i Lafortuneu [8] sustavi se mogu podijeliti na:

statičke i dinamičke

vremenski promjenjive i vremenski nepromjenjive

linearne i nelinearne

kontinuirane i diskretne

stohastičke i determinističke.

Velikim se početnim slovom piše prva riječ u retku pri uspravnome nabrajanju cijelih rečenica, a na kraju svake rečenice piše se točka.

Bjeline

Bjelina je prazno mjesto u tekstu koje se nalazi.

Ispred i iza matematičkih znakova te ispred i iza crtice ostavljaju se bjeline.

Između broja i znaka za mjernu jedinicu (oznake za postotak ili promil, novčane oznake) ostavljaju se bjeline.

Pri bilježenju stranica u bibliografskim podatcima crtica se piše bez bjelina: str. 145–162.

Između navodnika, polunavodnika, zagrada i teksta koji je u njima, ispred i iza spojnice (npr. sat-dva) te ispred i iza kose crte koja razdvaja riječi ne ostavljaju se bjeline.

TABLICE, SLIKE, GRAFOVI I DIJAGRAMI

Slike i tablice bi se u pravilu trebale pojaviti NAKON što se prvi puta spomenu u tekstu. Razmak između teksta i drugih objekata (slika, tablica, kôda) definirati jednim praznim retkom. Nakon što se ubaci slika u tekst, potrebno ju je selektirati i odabrati stil PFST_slika.

Naslov slike treba staviti ispod slike, ali zajedno uz sliku (bez praznog retka ispod slike). Naslov tablice treba staviti iznad tablice (prije same tablice). Opcija References - Insert Caption će ubaciti Slika broj, a Vi morate samostalno staviti točku i upisati tekst. Za oblikovanje naslova slika koristiti stil Caption.

Slika 1. Načelo odabiranja Caption za sliku

Slika 2. Redoslijed prvih nekoliko stranica završnog rada

Slika 3. Redoslijed prvih nekoliko stranica diplomskog rada

Sličan način rada je i sa tablicama. Tablicu treba postaviti na sredinu stranice, a naslov staviti lijevo iznad tablice. Za pisanje teksta u tablici koristiti stil Tablica_tekst, za naslove stupaca / redaka stil Tablica_naslovi. Za umetnuti naslov tablice treba odabrati opciju Insert Caption. Kao label odabrati Tablica. Za oblikovanje naslova tablica koristiti stil Caption_tablica.

Tablica 1. Popis …

Oznake modela	Značenje kratica
YC1	Skladišna dizalica br. 1
YC2	Skladišna dizalica br. 2
QC1	Obalna dizalica br.1
QC2	Obalna dizalica br. 2

Tablica 2. Načini rada broda [2]

Način	Generatori (minimalno)	Potisnici	Konfiguracija sklopne ploče
Način rada u luci:	1	0
Način rada u navigaciji:	2	2
DP klasa 2 način:	2	3	Prstenasta konfiguracija

MATEMATIČKI IZRAZI

Za unos matematičkog izraza (formula) treba se koristiti Equation Editor. Za pisanje formula koristiti font Times New Roman, veličine 12 pt. Eksponenti i indeksi se pišu veličinom slova 10 pt.

Oznake fizikalnih veličina, izmjereni iznos i mjerna jedinica pišu se u jedinicama SI sustava. To se odnosi na sve veličine, a ne samo one u formulama. Poželjno je uvijek dati kratke opise oznaka koje se koriste u formulama.

Matematički izrazi obilježavaju se brojem u običnoj zagradi koji se ispisuje uz desni rub stranice, a u tekstu se poziva na broj izraza. Formula (1) je primjer dobro oblikovane formule. Pri pisanju formula koristiti stil PFST_formula.

((1)

gdje je:	- skup ulaznih varijabli,

t - vrijeme.

DOKUMENTACIJA KORIŠTENIH IZVORA

Dokumentiranje u radu korištenih izvora temelji se na:

citatima

popisu literature.

CITATI

Pri izradi završnog/diplomskog rada dopušteno je korištenje literature, a time i citiranja drugih. Citiranje je od riječi do riječi usmeno ili pismeno navođenje nečijih riječi ili dijelova teksta koji može biti ispisan izvorno (na stranom jeziku). Važno je da se u tekstu jednoznačno može razlučiti što pripada samom autoru, a što je preuzeto od drugih autora / izvora. Uobičajeni način odvajanja vlastitih misli, stavova, tvrdnji itd. od onih koje pripadaju drugima je pisanjem u kurzivu. Na kraju navoda (citata) završnog/diplomskog rada mora se navesti referenca na literaturu (izvor) u kojoj je navedeni citat.

Na osnovu pravila IEEE sustava navođenja reference na literature koja se citira, reference se u okviru istog pojavljuju u uglastim zagradama.

Primjer: "Kao što je prikazano u [4], [5]; kao što je spomenuto ranije u [6], [7], [9]; po mišljenju navedenom u [4] i sl."

Važno je istaknuti da se izvori trebaju navesti i za sve preuzete grafikone, skice, shematske prikaze, slike, tablice i formule. Primjer: "Slika 3 prikazuje model skladišta [8]." Pri tome oznaka [8] označava osmu bibliografsku jedinicu koja je navedena u popisu literature.

NAVOĐENJE	LITERATURA

Literatura korištena za nastanak završnog/diplomskog rada mora biti navedena u popisu literature, nakon zaključka, abecednim redoslijedom prema uputama za navođenje literature (vidjeti primjer navođenja literature u poglavlju LITERATURA). Fusnote (engl. footnote) se ne smiju koristiti za navođenje literature. Na naslov LITERATURA primijeniti stil PFST_Heading 1, a zatim ručno ukloniti brojčanu oznaku.

Pri kreiranju popisa literature koristite stil LITERATURA. U popisu literature na kraju ovog predloška navedeni su primjeri formatiranja referenci za razne vrste publikacija.

Izvori se označavaju arapskim brojevima u kutnoj zagradi. Najprije se navodi prezime autora koje se odvaja zarezom od inicijala imena. Titule autora nije potrebno pisati. Ako je više autora, navode se redom koji je označen na samome djelu i odvajaju se točka-zarezom.

Nakon imena autora, ako se radi o knjizi, disertaciji ili magistarskom radu, piše se naslov knjige (italic, kurziv), zatim ime izdavačke kuće, sjedište izdavačke kuće ili mjesto u kojemu je knjiga izdana te godina kada je izdana (primjer: u poglavlju LITERATURA reference [1], [2], [4], [10]).

Članci korišteni u završnom/diplomskom radu navode se na sličan način kao i knjige. Navodi se prezime, inicijal(i) imena autora: naslov rada (italic), naslov časopisa u kojem je članak objavljen, mjesto u kojemu je izdan, volumen/godišta časopisa, redni broj časopisa, godina izdanja navedenog broja, str. od-do na kojima je članak tiskan (vidjeti primjer navođenja referenci [5] - [8]).

Propisi (zakoni, pravilnici, uredbe i sl.) se citiraju punim nazivom iza kojeg se u zagradi navodi kraticu naziva te popis brojeva i godina izdanja službenog glasila u kojima su objavljeni propis i sve njegove izmjene ili dopune. Propisi koji su citirani u tekstu u pravilu se ne navode u popisu literature na kraju rada, a ako se ipak navedu, obično se navode na kraju popisa, malo odvojeno od ostalih referenci.

Primjer: Pružanje usluga informacijskog društva u Hrvatskoj je uređeno Zakonom o elektroničkoj trgovini (NN 173/2003, 67/2008, 36/2009 i 130/2011).

U primjeru korištenja programskih sustava, programskih paketa ili programa treba navesti njegov puni i skraćeni naziv, verziju, ime proizvođača i godinu proizvodnje.

Ako se navodi literatura sa interneta, navodi se autor ili naziv organizacije, datum objavljivanja, naslov djela, web adresa i datum pristupa. Uz adresu internetske stranice trebalo bi se navesti prezime(na), inicijal ime(na) autora, naslov djela (italic), datum nastanka, potpuna http/ftp adresa (zajedno s potpunom stazom pristupa direktoriju na kojem se nalazi dokument) i datum pristupa dokumentu (vidjeti primjer navođenja referenci [6], [12]). Ukoliko autor ili datum objavljivanja nisu poznati, referenca se može započeti bez njih, ali su ostali elementi izvora obavezni.

Ako je autor nepoznat, može se navesti samo adresa s datumom stavljanja te informacije na poslužitelj, odnosno ako to na nekim poslužiteljima ne piše, stavlja se datum kada je ta informacija pročitana, primjerice:

www.skladišna-logistika.hr (pristupljeno 26. siječnja, 2010.)

KREIRANJE SADRŽAJA

Sadržaj ovog predloška ne treba brisati već ga samo obnoviti klikom desnom tipkom miša. U otvorenom izborniku potrebno je odabrati Update Field, a zatim u slijedećem prozoru Update entire table.

KREIRANJE POPISA SLIKA / TABLICA

Sadržaj popisa slika (tablica) ovog predloška ne treba brisati već ga samo obnoviti klikom desnom tipkom miša. U otvorenom izborniku potrebno je odabrati Update Field, a zatim u slijedećem prozoru Update entire table.

ZAKLJUČAK

U zaključku se sažimaju rezultati završnog rada.

LITERATURA

Bošnjak, I.: Telekomunikacijski promet I, Fakultet prometnih znanosti, Zagreb, 2001.

Brooks, C.; Warren, R. P.: Understanding poetry, 3rd ed, Holt, Rinehart and Winston, New York, 1960.

Bruckman, A.: Approaches to managing deviant behavior in virtual communities. Apr. 1994. ftp://ftp.media.mit.edu/pub/asb/paper/deviance-chi94.txt, (pristupljeno 4.12.1994.).

Jensen, K.: Coloured Petri Nets. Basic Concepts, Analysis Methods and PracticalUse, Monographsin Theoretical Computer Science, 1 (3), Springer-Verlag, Berlin, 1997.

Kniesner, D. L.: But is it an online shelflist?, Classification access in eight OPACs, Cataloging and classification quarterly, 20, 4, 1990, str. 5-21.

Lauren P.: A hypertext history of multi-user dimensions, The MUDdex, 1993.
URL: http://www.apocalypse.org/pub/u/lpb/muddex/essay/, (pristupljeno 5.12.1994.).

Lucky, R. W.: Automatic equalization for digital communication, Bell Syst. Tech. J., 44, 4, 1965, str. 547-588.

Muftić, O.; Sivončik, K.: Ekspertni sistemi i njihova primjena u strojarstvu, Strojarstvo 31, 1989, 1, str. 37-43.

Radošević, D.: Osnove teorije sustava. Nakladni zavod Matice Hrvatske, Zagreb, 2001.

Tabain, T.: Njihanja broda na nepravilnim valovima, Brodarski institut, Zagreb, 1972.

Williams, J: Narrow-band analyzer, doktorska disertacija, Dept. Elect. Eng., Harvard Univ., Cambridge, MA, 1993.

http://ic.ims.hr/faq/office2007/word2007/sadrzaj-word2007.html, (pristupljeno 22.5.2015.).

POPIS SLIKA

Slika 1. Načelo odabiranja Caption za sliku	4

Slika 2. Redoslijed prvih nekoliko stranica za završni rad	4

Slika 3. Redoslijed prvih nekoliko stranica	4

POPIS TABLICA

Tablica 1. Popis …	5

Tablica 2. Načini rada broda [2]	5

POPIS KRATICA

A/D (engl. Analog to Digital Conversion)	analogno-digitalna pretvorba
ADSL (engl. Asymetric Digital Subscriber Line)	asimetrična digitalna pretplatnička linija
AMPS (engl. American Mobile Phone System)	standard analogne ćelijske mreže razvijen u Sjevernoj Americi
AN (engl. Access Node)	pristupni čvor